Aktivisti Greenpeacea danas su javno, i to na Morskim orguljama u Zadru, pozvali Hrvatsku Vladu da hitno pokrene postupak ratifikacije UN-ovog Sporazuma o svjetskim morima u Hrvatskom Saboru, kojeg je Hrvatska kao članica Koalicije velikih ambicija potpisala u rujnu prošle godine.
Time se ujedno opredijelila za ispunjenje glavnog cilja Sporazuma, a to je uspostava globalne mreže zaštićenih morskih rezervata, što bi dovelo do zaštite najmanje 30 posto svjetskih mora do 2030. godine.
Njihovo javno događanje na Orguljama pratio je i simboličan rekvizit u obliku desetmetarske hobotnice, dok su aktivisti razvili transparent s natpisom “More se čuvati mora”.
Povijesni UN-ov Sporazum o biološkoj raznolikosti za područja izvan nacionalne nadležnosti (BBNJ), poznat i kao Sporazum o svjetskim morima, usvojen u lipnju 2023., omogućio bi stvaranje tzv. morskih rezervata na otvorenom moru i bolje upravljanje oceanima. Do sada ga je potpisala 91 zemlja no zemlje potpisnice sada moraju hitno djelovati te zaštitu oceana podržati ratificiranjem UN-ovog ugovora na nacionalnoj razini.
![](https://i0.wp.com/023.hr/wp-content/uploads/2024/07/20240705114410_991148-jpg.webp?resize=1170%2C658&ssl=1)
Kako bi stupio na snagu, potrebna je ratifikacija 60 država članica.
Predstavnicima Vlade i Sabora Greenpeace je ovog tjedna i poslao pismo, u kojem poziva političke čelnike da hitno pokrenu postupak ratifikacije i službeno polože ratifikacijske isprave pri Tajništvu UN-a još ove godine, istaknuli su iz Greenpeacea.
– Posljedice štetnog ljudskog djelovanja dovele su život u moru na rub ekološkog kolapsa. No povijesni UN-ov Sporazum o svjetskim morima usvojen je prije godinu dana, vlade su se konačno složile da će stvoriti globalnu zaštitu oceana za buduće generacije za dobrobit naše klime i života na planetu. Sporazum je potreban kako bi se zaštitilo do 2030. godine najmanje 30 posto svjetskih mora, odnosno područja mora izvan nacionalne jurisdikcije i kako bi se uspostavilo što bolje upravljanje oceanima.
![](https://i0.wp.com/023.hr/wp-content/uploads/2024/07/20240705114359_053822-jpg.webp?resize=1170%2C658&ssl=1)
Hrvatska je pokazala progresivnost u donošenju ovog Sporazuma te ga u rujnu 2023. godine i potpisala. No sada je vrijeme za korak dalje. Predstavnicima Vlade i Sabora Greenpeace je poslao dopis u kojem ih pozivamo da budu među predvodnicima u rješavanju ovog važnog pitanja. Također ih pozivamo da dovrše cijeli postupak ratifikacije do kraja ove godine.
Hrvatska kao zemlja koja je jako ovisna o Jadranskom moru i kao zemlja koja zna što more znači, također bi ovoj temi i zbog toga trebala dati prioritet. More se čuvati mora. Mi ih potičemo da to naprave u što kraćem roku, poručila je danas iz Zadra programska voditeljica Greenpeace Hrvatska, Petra Andrić.
UN-ov sporazum pružit će pravni okvir za rješavanje mnogih propusta u upravljanju otvorenim morima, služiti kao putokaz za očuvanje područja visoke biološke raznolikosti te zabraniti dosadašnje štetne prakse. U normalnim, prirodnim uvjetima oceani se lako mogu samoregulirati, no, nažalost, ljudski utjecaj značajno je narušio tu njihovu sposobnost. Otvoreno more ne pripada nikome i zauzima gotovo 65 posto površine planeta. No unatoč tome manje od jedan posto otvorenog mora je uistinu zaštićeno.
Iako Jadransko more nije otvoreno more, globalno prisutni problemi kao što su klimatske promjene, onečišćenje plastikom, prekomjeran izlov te eksploataciju nafte i plina na jedan način ugrožavaju i naše malo i poluzatvoreno more, koje se sve teže odupire brojnim ekološkim pritiscima.
![](https://i0.wp.com/023.hr/wp-content/uploads/2024/07/20240705114406_941976-jpg.webp?resize=1170%2C658&ssl=1)
Primjer novih štetnih gospodarskih praksi koje prijete životu u moru i izvan njega je rudarenje u dubokim morima s ciljem eksploatacije rijetkih zemnih minerala pri čemu se uništavaju žarišta biološke raznolikosti i dubokomorski organizmi.
Primjerice, ovih dana je Norveška rudarskim kompanijama ponudila koncesije za istraživanje golemih morskih prostranstava, što pokazuje rudarenje u morskim dubinama postaje prijetnja i u Europi.
O zdravlju oceana ovisi stabilnost klime, a time i životi milijardi ljudi. Oceani omogućuju polovicu kisika koji koristimo za disanje, apsorbiraju 90 posto viška topline klimatskog sustava i gotovo trećinu emisija metana i ugljičnog dioksida u atmosferu. Oceani su pluća Zemlje, a naša sudbina blisko je povezana sa sudbinom oceana.
![](https://i0.wp.com/023.hr/wp-content/uploads/2024/07/20240705114347_919055-jpg.webp?resize=1170%2C658&ssl=1)